Főoldal | Tudomány | Intézmény | Egyetem | Város | Európa | Aktualitásokk | Párbeszéd | Ki kicsoda? | Klub | Linkek | Fórum

Menü

· Főoldal
· Tudomány
· Intézmény
· Egyetem
· Város
· Európa
· Aktualitásokk
· Párbeszéd
· Ki kicsoda?
· Klub
· Cikkek böngészése
· Keresés
· Impresszum

Folyóiratok

Legfrissebb: Család, Gyermek, Ifjúság 2005/1

Legfrissebb: Esély 2005/1

Archív: Háló (2001-2002)

Archív: Kritika (1999-2004)

SzocHáló a Civil Rádión

Főoldal > Aktualitásokk > Hírek

Társadalmi párbeszéd a közösségi részvétel fokozásáért
2004-11-26 14:04:01 | Rácz Attila
Forrás:SzocHáló

"Társadalmi párbeszéd a közösségi részvétel fokozásáért" címmel első alkalommal szervezett szakmaközi szemináriumot a Közösségfejlesztők Egyesülete és az Inspi-Ráció Egyesület. A kétnapos (nov. 22-23.) rendezvény helyszíne Nyíregyháza volt.

Napjainkban minden korábbinál nagyobb szükség van arra, hogy a közösségfejlesztők és a természetvédők élénk párbeszédet folytassanak egymással, – hangzott el a szakmaközi szeminárium megnyitóján. A közös gondolkodást a mindkét szakterület által markánsan artikulált válságjelenségek is indokolhatják. Míg a közösségfejlesztők szerint Magyarországon továbbra sem funkcionálnak a helyi demokráciák, hiányoznak az eleven, pulzáló civil társadalom bástyái, addig a környezetvédők a természethez fűződő – alapvetően elhibázott, könnyen ökoszociális katasztrófákba torkolló – viszonyunk mielőbbi újragondolása mellett érveltek. A konferencia egyúttal jó alkalmat nyújthat a terminológiai, definíciós kérdések tisztázására, amelyet előbb-utóbb a közös cselekvések, összehangolt fellépések sora követhet majd, – fogalmazódott meg a konferencia résztvevői részéről.

A közösségfejlesztők meglehetősen felemás tapasztalatait Vercseg Ilona, a Közösségfejlesztők Egyesületének elnöke foglalta össze, aki a rendszerváltás óta eltelt időszakot az elhalasztott lehetőségek éveiként jellemezte. Mint kifejtette, az emberek ugyan készek civil szervezeteket alapítani, lakóhelyükön rendezvényeket szervezni, vagy létrehozni a helyi nyilvánosság fórumait; ám továbbra is ritkák a hosszú életű intézmények és hiányzik az intézményközi kommunikáció. Tizenöt év szabadság után még mindig nem elég erős a civil társadalom önszerveződő képessége: legtöbben továbbra is hallgatnak, nem vállalják a felelősséget önmagukért és a közösségért, – vélekedett a szakember.

Az ilyetén benyomások, tapasztalatok a legújabb – Kirádon és Szegváron végzett – kutatások eredményeivel is alátámaszthatók, amelyek szerint hazánkban az emberek ugyan jól ismerik egymást a lakókörnyezetükben, ám – különösen az angolszász országokban végzett vizsgálatok eredményeivel összevetve – drámaian csekély a civil részvétel; csak elvétve fogalmazódnak meg – például petíció formájában – markáns civil álláspontok. Aggasztóan alacsony a különböző intézményekkel (rendőrség, parlament) kapcsolatos bizalom is. Vercseg Ilona szerint további aggodalomra adhat okot, hogy a fiatalok – a közösség tagjai közti bizalom és szolidaritás intenzitását jelző – ún. társadalmi tőkét egyre inkább magánvagyonként kezelik, a kapcsolatrendszereiket elsősorban a saját boldogulásukra használják fel.

Vágvölgyi Gusztáv előadása a napjainkban még mindig uralkodó – a technológiai civilizációba vetett hit kizárólagosságát hirdető – 'természeti erőforrás' paradigma meghaladása mellett érvelt. A természetet ne erőforrásnak, hanem társnak tekintsük, – javasolta a környezetvédelmi szakember. Az általa vázolt – az erőforrás helyett "a természeti tőke" fogalmát bevezető – megközelítés szerint a természet sokkal inkább egy élő rendszerként gondolható el, amelynek mi, emberek is a részei, részesei vagyunk. Ebből adódóan – tette hozzá –, nincs értelme a környezetvédelmet és a közösségfejlesztést elválasztani egymástól, hiszen minden környezeti probléma egyben társadalmi problémát is jelent.

A hibás tájhasználat lehetséges következményeit Kajner Péter egy konkrét példán keresztül szemléltette. Az önálló ökológiai rendszert képező Bodrogközben a nagyüzemi gazdálkodás, az erdők szisztematikus kiírtása egyaránt okozója a rendszerműködést fenyegető természeti degradációknak, és eredményez – például az elvándorlás, az elöregedés formájában jelentkező – akut társadalmi problémákat. Az erőszakos, minél intenzívebb tájhasználat a gyorsított ütemű leépülés garanciája, – figyelmeztetett Kajner, majd hozzátette: ki kell lépni az adott gondolkodási struktúrákból, megújult rendszerszemléletre van szükség. Az általa képviselt – 11 önkormányzat és 3 civil szervezet összefogásával létrejött – BOKARTISZ Kht. a területhasználat megváltoztatásának (erdősítés; rétek, legelők kialakítása) híve, amely a remények szerint – az előbbivel párhuzamosan – a helyi társadalomban is pozitív folyamatokat, "társadalmi szukcessziót" indíthat be. A kht. az információk eljuttatását a közösségbe – a médián keresztül, közönségtalálkozókon,valamint interjúzással – már elkezdte, a következetes együtt-tanulás kezdeti lépései megtörténtek.

Szintén a természetvédelem fontosságát kívánta tudatosítani Lukács Attila és Rév Szilvia, akik előadásukban a Nyírség tájrehabilitációjának tájtörténeti megalapozására vállalkoztak. Az általuk képviselt E-misszió Természet- és Környezetvédelmi Egyesület kulcsfontosságúnak tekinti a múltba történő visszatekintést, annak megismerését, hogy a tájnak milyen sajátosságai voltak évszázadokkal ezelőtt. A kiválasztott négy különböző vegetációjú mintaterületen térinformatikai elemzéssel hasonlították össze a különböző korokból származó katonatérképeket. Koncepciójuk szerint csak a történeti folyamatok, tendenciák (ld. fajidegen erdők elszaporodása, ártéri gazdálkodás megszűnése) feltárásán és megértésén alapulhat az ökológiailag sérült táj rehabilitációja.

Koraeste, a plenáris előadásokat követő műhelybeszélgetéseken alkalom nyílt a napközben felmerült számos elméleti és gyakorlati probléma kiscsoportos megbeszélésére; így például a korábban elhangzott "Kicsinyíts, lassíts, vegyél részt a programokban!" elvének vagy a szintén elhangzó Goethe-idézet („Csak olyan dolgokban volna szabad tanácsot adni, amelyekben az ember maga is közre tud működni.”) közös megvitatására is. Az előzetes információk szerint a következő szakmaközi szemináriumot 2004. december 10-11-én Hantoson rendezik, témája pedig „A közösségfejlesztés és a vidékfejlesztés kapcsolata” lesz.

Kapcsolódó cikkek
· A világ helyzetéről a Föld Napján
· Útban az Európai Únió felé
· Konferencia a Strukturális Alapokról
· Uniós csatlakozás – közlekedés – környezet
· Globalizáció és környezet

A cikk értékelése

Átlagos értékelés: 5
szavazat: 2

Kérem szánjon rá egy percet, és értékelje ezt a cikket.

Beállítások

Nyomtatható változat

Küldd el levélben!

A SzocHáló oldalai a PhPNuke tartalomkezelő rendszer felhasználásával készültek.

Szocháló © 2001-2004, Minden jog fenntartva - Impresszum
A SzocHáló web-oldalon található írott, képi és hanganyagok
csak a Kurt Lewin Alapítvány engedélyével jeleníthetőek meg másutt.
Minden közlés esetén meg kell jelölni forrásként a www.szochalo.hu internetes lapot!

Hosting: 3W Internetstudio